Hírek
2024. Augusztus 23. 06:25, péntek |
Bulvár
Forrás: tudas/Domonkos Csaba/web/zsuffa csaba
Hogy mehet 1000 km/h-val egy vonat
![Hogy mehet 1000 km/h-val egy vonat](/external/image_cache/d/e/3/de3c3e8d5d38742817a2570701665a1a.jpg)
A leggyorsabb vonatok – hogy mehet 1000 km/h-val egy kínai vonat? Óránként ezer kilométeres sebességet még az utasszállító repülőgépek is csak időnként engednek meg maguknak,
az átlagos sebességük óránként 800-900 kilométer. Ehhez képest nemrég egy óránként ezer kilométerrel száguldó kínai vonatról jött hír.
A napokban olvashattuk, hogy Kínában 1000 kilométer/órával közlekedő vasutat építettek.
A későbbi hírek már finomították a tényeket, miszerint a kínai vonat még nem érte el az 1000 kilométeres sebességet, csak egy 2 kilométeres próbapályán haladt rövid ideig 623 km/h sebességgel, amivel új rekordot állítottak fel.
Amiről talán kevesebb szó esett, hogy ez a vonat egy alacsony nyomású csőben haladt. (Nyitó képünkön. Forrás: news.cgtn.com)
A következő lépés egy nagyobb szabású pálya kiépítése lesz, ahol már valóban el lehet érni az 1000 kilométer/órás álomhatárt.
Azonban ezek még csak kísérletek, nem arról van szól, hogy épülne az országos hálózat.
Miért van szükség ennyire gyors vonatokra?
A cél természetesen az, hogy a szárazföldi, felszíni utazások időben versenyre keljenek a repüléssel. Ez egyrészt üzleti verseny a két szolgáltató ág között, ezen felül van környezetvédelmi haszna is, hiszen a vasúti közlekedés kevesebb szennyezést bocsát ki, mint a repülő, különösen kifejezetten rövid távon.
Persze egy sebességrekord PR szempontból is fontos, azaz egy ország vagy egy gyár számára mindenképp presztízst jelent, hogy az ő terméke tartja az adott közlekedési eszköz sebességrekordját.
A vasúti sebességrekordok története három nagyobb szakaszra osztható, az első két szakaszban olyan vonatokról, vasútvonalakról van szó, amelyek sokezer kilométeres hálózattal, menetrend szerinti közlekedésben szállítják az utasokat, a harmadik még kísérleti terep, annak ellenére, hogy elszigetelten, rövid távon vannak utasforgalomban is használt vonatok.
A korai vasút rekordjai
Amióta gépi hajtású vasút létezik, azóta léteznek sebességi rekordok is, a mozdonyok és a szerelvények átlépték a 100, a 150, majd a 200 kilométeres sebességet is, amely azt jelentette, hogy a vonatok egyre gyorsabban tudtak közlekedni.
Magyarországon sokáig rekorder mozdony, az 1939-ben bemutatott MÁV 242 jelű gőzmozdonya már 120 kilométer/óra sebességgel vitte a vonatokat Budapestről Kassára, ahova 3 óra 41 perc alatt jutott el (ma ezt késés nélkül is 5 perccel lassabban teszi csak meg a vonat), és a mozdony próbameneteken 1961-ben 167 kilométer/órás sebességet ért el.
A leggyorsabb magyar gőzmozdony-típus, a MÁV 242 egyetlen megmaradt példánya (A rekorder nem ez, a 001-es, hanem a 242.002-es volt) Forrás: MMKM
Ugyan a mozdony lenyűgöző, de a német vasutak már 1936-ban rendelkeztek olyan gőzmozdonnyal, amely 200 kilométert tett meg óránként, 1938-ban az angol Mallard mozdony még ezt is túlszárnyalta, 126 mérfölddel, azaz 203 kilométer/óra sebességgel haladt.
A leggyorsabb gőzmozdony - Forrás: Wikipedia PTG Dudva
Természetesen a dízel és a villanymozdonyok sebességi rekordjai is folyamatosan növekedtek, hiszen ezen járműveknek is jó reklám volt a rekorddöntés, a 200 kilométer feletti sebességet már 1903-ban elérte egy német kísérleti villanymozdony, amelyet 36 évvel később egy olasz motorvonat, az ETR200 döntött csak meg.
Fontos, hogy ezek a mozdonyok hagyományos szolgálatban is bizonyítottak, ezáltal a vasúti utazás egyre gyorsabb lett, amely akkor a szárazföldi utazás legfontosabb eszköze volt.
A II. világháború után a vasút jövőjét nem igazán látták fényesen, hiszen a repülés egyre inkább előre tört, és az autó is terjedt, aminek hatására Európában egyre komolyabb autópálya hálózatok épültek ki. Ezt követte le Magyarországon például az 1968-as közlekedési koncepció, amely a vasút helyett a (Magyarországon addig teljesen fejletlen) közútra helyezte a fejlesztés súlypontját.
Versenyben az autóval és a repülővel, de vaskerekeken
A vasút megújulását két ország fejlesztései hozták el. Elsőként Japán lépett, ahol a háborús pusztulásól újjáépülő ország a vasút terén is csodát művelt, kiépítette a világ első nagysebességű, közforgalmú vasúti hálózatát.
A cél eleve az volt, hogy a vonatok nagy sebességre épült vasútvonalon, erre kialakított motorvonatokkal közlekedjenek menetrendszerűen olyan sebességgel, amely a korábbi rekordokat is meghaladja. Ez volt a japán Tokaido Shinkansen, azaz a Tokio és Osaka között 1964-ben megnyílt szuperexpressz.
A vonatok 200 kilométer feletti sebességgel közlekedtek, és az egymástól több, mint 500 kilométerre fekvő két nagyváros közti távot két óra alatt tették meg.
A világ elámult ezen az innováción, amely nem maradt egy elszigetelt vonal, hiszen a japán nagysebességű hálózat ma már 2951 kilométeres.
A következő állam, amely a vasútban jövőt és lehetőséget látott – nem függetlenül a japán sikerektől –, Franciaország volt, ahol 1966-ban kezdtek el dolgozni a nagysebességű vasúton. Elsőként gázturbinás motorvonatokban gondolkodtak, majd az 1973-as olajválság hatására elektromos hajtású motorvonatokat rendeltek.
A leggyorsabb keréken gördülő vonat a TGV 4402 “V150” épp 574 kilométer/órával száguld Forrás: Wikipedia, Alain Stoll
Az első menetrendszerű TGV vonat 1981-ben mutatkozott be Párizs és Lyon között, a siker elsöprő volt, nem véletlen, hogy ma a hálózat 2734 kilométeres. Egy TGV szerelvény 2007 áprilisában kísérleti menetben elérte az 578 km/h sebességet, míg a vonatok normál üzemben akár 320 km/h sebességgel is közlekednek, és a modern biztosító és biztonsági berendezéseknek köszönhetően, akár 3 perces követési távolsággal.
A TGV rekordjai Forrás: Wikipedia Boris Lux
A TGV és a Shinkanzen sikere több dolgot bizonyított. Egyrészt, hogy a hagyományos vasútban van még fejlesztési lehetőség, másrészt alternatívája lehet nemcsak a közúti, de a légi közlekedésnek is, nemcsak a teherforgalomban, hanem a személyszállításban is.
Ma nagyon sok ország épített ki nagysebességű hálózatot, akár saját fejlesztéssel, akár a TGV technológiát átvéve.
Nyugat Európa szinte minden országában működik már nagysebességű hálózat, Spanyolországban például a leszakadó régiók felzárkóztatásának eszközét látták a nagysebességű vasutak kiépítésében.
A különleges hajtású vonatok és rekordjai
A kerekeken gördülő vonat sebességrekordját 2007 óta nem döntötték meg. Azonban már nagyon régen gondolkodnak a mérnökök a kerék elhagyásáról.
A TGV első terveinek kidolgozásakor is felmerült a franciákban a légpárnás vagy a maglev technológia, mindkettő egyik fontos eleme az, hogy a jármű lebeg a föld felett.
TGV World record: 574.8 km/h
A légpárnásoknál nagy erejű légáram tartja a járművet a levegőben a felszíntől pár centiméterre, bár ez a technológia inkább a vízen, és csak különleges járműveknél terjedt el, az 1960-as években még sokkal szélesebb felhasználását tervezték.
(Hátránya, hogy csak viszonylag sík felületen működik jól.)
Japán kísérleti maglev vonat Forrás: Wikipedia Yosemite
A másik lehetőség – és a kínai „csodavonat” is ezt használja – a maglev technológia. Ekkor erős mágnesek tartják a pálya felett a járművet.
A maglev esetében a hajtás is mágneses. A hagyományos villanymotor két fő részből áll, az állórészből, ami egy henger, és a benne folyamatosan az állórészen körbe-körbe haladó elektromágneses töltést követő forgórészből. A két rész nem ér egymáshoz.
A maglev vonatoknál az állórész maga a pálya, azaz végig megépített elektromágneses tekercsek, a „forgórész”, azaz a mozgó elem maga a vonat.
Ezzel a technológiával extrém magas sebességeket lehet elérni, igaz a pálya kiépítése iszonyúan drága, bár a fenntartási költség elvileg kisebb a hagyományos vasútnál. Az elv nem új, azt 90 éve, 1934-ben szabadalmaztatta egy német mérnök, Herman Kemper, és a gyakorlati megvalósítással is 1960-as évek óta kísérleteznek.
A menetrendszerint közlekedő sanghaji maglev vonat Forrás: Wikipedia Alex Needham
A valóságban ezek a rendszerek alig vannak használatban. Sok próbapálya épült, volt, amely 30 kilométert is elérte, sőt különleges helyzetben utasokat is szállítottak ilyen kísérleti vonatok, például 1979-ben a Hamburgban megrendezett közlekedési kiállításon 900 méteres pályán a kiállítás ideje alatt 50 ezer utas utazott maglev vasúton.
A Birmnghami maglev Forrás: Wikipedia MaltaGC
Rendes közforgalomban 1984 és 1995 között Birminghamben a vasútállomás és a repülőtér közötti 600 méteres távot lehetett egy – nem nagysebességű – maglev szerelvénnyel megtenni. Ma csak Kínában működik menetrend szerinti maglev, 2003-tól köti össze Sanghaj repülőterét a belvárossal egy 30 kilométeres vonal, amelyet a vonat 7 és fél perc alatt tesz meg.
Európában jelenleg arra történnek kísérletek, hogy a maglev hajtást a rendes, hagyományos vasúti pályán is elérhetővé tegyék, kezdeti sikerek már vannak is, Olaszországban és Lengyelországban 70-135 kilométer/órás sebességet értek el a tesztjárművek.
A mostani kínai kísérlet a maglev hajtást az Elon Musk által még a 2010-es évek elején bejelentett és fejleszteni kezdett hyperloop technikával ötvözte. A hiperloop vasút valójában egy csőben fut, ahol nagyon alacsony légnyomást hoznak létre, ezzel csökkentve a jármű légellenállását.
A kínai teszt most egy rövid kísérleti pályán történt, most arra készülnek, hogy a pályát 60 kilométerre hosszabbítsák meg, és itt megkísérlik elérni az 1000 kilométert. (Elon Musk korábban a saját hyperloop vonatánál 1200 kilométer/órás elérhető sebességről beszélt, de ő nem maglev hajtást képzelt el.)
Attól tehát még nagyon messze vagyunk, hogy 1000 kilométer/órás sebességgel száguldó vonatra üljünk. Kínában már egy rövid, 30 kilométeres szakaszon utazhatunk 7 percig akár 400 km/h sebességnél gyorsabban is, de ha valaki gyorsan akar nagy távolságokat vonatozni, akkor Nyugat-Európa számos országában ezt hagyományos vonattal 320-as vagy még ennél is gyorsabb tempóban teheti meg.
_ _ _ _ _
Ezek érdekelhetnek még
2024. Augusztus 22. 05:32, csütörtök | Bulvár
Haldoklik a legendás brit kocsmakultúra
A pubok a falusi közösségi élet központjai a briteknél, egyre kevesebb van azonban belőlük, az elmúlt időszakban minden évben százszámra zártak be belőlük az Egyesült Királyságban.
2024. Augusztus 18. 11:43, vasárnap | Bulvár
Súlyos a helyzet az osztrák Alpokban
A klímaválság miatti károk megnehezítik a fenntartást, az Osztrák Alpesi Szövetség 95 millió eurós segélycsomagot követel a kormánytól. Segélyhívás az Alpokból: Mentsük meg a hegyi menedékházakat és túraösvényeket!
2024. Augusztus 18. 10:26, vasárnap | Bulvár
Alain Delon - 1935-ben született, egy korzikai család sarjaként
Delon nehezen kezelhető kamasz volt, tucatnál is több iskolában megfordult rossz magaviselete miatt. Az apjánál végzett munka elől is elmenekülve, végül haditengerésznek állt.
2024. Augusztus 18. 09:01, vasárnap | Bulvár
Edward Norton
55. születésnapját ünnepli Edward Norton, Golden Globe - díjas amerikai színész. Isten éltesse sokáig! ❤